Národnoštátny záujem verzus menšinový záujem v stredoeurópskom priestore - Kupkovič, Miroslav
V strednej Európe dochádza k realizácii národných štátov až v druhej polovici 19.storočia a dovŕšenie prináša skončenie prvej svetovej vojny a vznik versaillského systému. Začína prvá etapa formovania európskej menšinovej problematiky. Koniec druhej svetovej vojny možno považovať za začiatok druhej etapy formovania európskej menšinovej problematiky. Tretia etapa formovania európskej menšinovej problematiky sa spája s ukončením studenej vojny, zmenou politických režimov v strednej a juhovýchodnej Európe, zjednotením Nemecka, rozpadom juhoslovanskej federácie, rozpadom a zánikom Sovietskeho zväzu a rozpadom československej federácie. V súčasnosti Európa hľadá optimálny systém, ktorý by umožnil spolužitie tých, ktorí tvoria v jednotlivých krajinách väčšinu a tých, ktorí v nich zostali v menšinovom postavení, alebo tých, ktorí v nich vytvárajú nové menšiny na základe prisťahovalectva. Národnoštátny záujem má i svoj vnútorný aspekt - zabezpečenie a udržanie spoločenskej stability, rast hospodárskej prosperity, čo je úzko späté zo zdanlivo odťažitou problematikou - otázkou miesta, zaradenia sa národnostných menšín do vedomia i bytia štátu, ktorého neoddeliteľnou súčasťou by mali byť. Je predpoklad, že ak sú národnostné menšiny integrálnou súčasťou štátu, je aj v ich záujme presadzovať ho. 11 národnostných menšín, žijúcich v SR, s tým nemá problémy. Žiaľ, o dvanástej, najpočetnejšej - maďarskej sa to nedá konštatovať.