Arménsko-azerbajdžanská hraničná kríza - Augustín, Michael, 1991-
Jednou z najpálčivejších výziev novej reality na južnom Kaukaze sa po 44-dňovej vojne medzi Arménskom a Azerbajdžanom stala delimitácia a demarkácia štátnych hraníc medzi oboma krajinami. Krehké prímerie, ktoré sprostredkovala Ruská federácia, bolo za uplynulé dva roky veľakrát prerušené vzájomnými stretmi v prihraničných oblastiach v okolí de iure ešte niekdajšej sovietskej štátnej hranice. V poslednom období západná diplomacia prostredníctvom Európskej únie zintenzívnila svoju angažovanosť v regióne na úkor Ruska, ktoré po zahájení vojenskej intervencie na Ukrajine stráca úlohu hlavného moderátora v konflikte. Cieľom príspevku je zmapovať priebeh a kľúčové míľniky arménsko-azerbajdžanskej hraničnej krízy v rozmedzí rokov 2021 – 2022 s dôrazom na angažovanie sa hlavných aktérov (EÚ, Rusko, Turecko) v tejto kríze a s ohľadom na perspektívu uzavretia mierovej zmluvy, ktorej súčasťou by mala byť aj delimitácia a demarkácia novej arménsko-azerbajdžanskej štátnej hranice.